[caption id="attachment_9160" align="alignright" width="269"]
![abylaıhan](/uploads/images/20240128165055491.jpg)
Qalamy júırik bir aǵam bar, soıyp jazady, tilip aıtady. Sol kisimen eń alǵash tanysqanda oń jaq barmaǵynyń túbindegi ulyǵan kókbóriniń sýretine kózim túsip edi. Boıap qoıǵan ba desem, tánge túsken tańba eken. «Tatýaj» dep atalatynyn keıin túsindik.
Kókke qarap ulyǵan bóri beınesine qyzyǵyp júrdim. Keıin ondaı tańbany qyzdardyń quımyshaq tusynan, kindiginiń basynan, ıyǵynan kórgende, álgi qushtar sezim aıdynnan úrikken qustaı tym-tyraqaı boldy. Biraq qalamger aǵamdy ár joly kórgen saıyn «kókbórińizdiń kúıi qalaı?» dep qaljyńdaımyn. «Ulyp tur áli» – deıdi ol. Biraq sońǵy jyldary álgi qasqyr «myjylyp» bara jatqan sıaqty. Qalamger aǵamnyń qolynyń eti qashqaly, bórisi de «aryqtap» ketipti. Kókbórige qansha qyzyqsam da, tatýaj degen tańbadan sodan keıin jerip kettim.
Jýyrda áleýmettik jelide Abylaı hannyń beınesin aıaǵyna saldyrǵan bir «áýesqoı» paıda boldy. Han beınesin qas qylǵandaı aıaǵyna saldyrypty. Qorlaý ma – qorlaý.
Nege ekeni jumbaq, sońǵy kezderi biz ulylardy qorlaýǵa, tarıhı tulǵalardyń esimin tómendetýge qumartyp aldyq. Sodan bolar, Abylaıdyń qalpaqty han beınesin baltyrǵa salyp, baıpaqshań kósteńdeıtin bolyp júrmiz. Sizge ótirik, bizge shyn kemeńger aqyn Abaıdy da tánine salatyndar kóbeıgen. Talaı qyzdyń tar myqynynan qazaqtyń qamyn jegen uly aqyn beınesin kórgende, kúıip ketkenimiz anyq.
![1797371_652497138210329_3107868410895418320_n](/uploads/images/20240128165055927.jpg)
Nege ekeni jumbaq, sońǵy kezderi biz ulylardy qorlaýǵa, tarıhı tulǵalardyń esimin tómendetýge qumartyp aldyq. Sodan bolar, Abylaıdyń qalpaqty han beınesin baltyrǵa salyp, baıpaqshań kósteńdeıtin bolyp júrmiz. Sizge ótirik, bizge shyn kemeńger aqyn Abaıdy da tánine salatyndar kóbeıgen. Talaı qyzdyń tar myqynynan qazaqtyń qamyn jegen uly aqyn beınesin kórgende, kúıip ketkenimiz anyq.
Bóksedegi Shoqan
![valihanov_2](/uploads/images/20240128165056277.jpg)
–Urpaǵynyń bóksesinde bókterilgen, qaıran babalarym-aı! – deıdi qaryndastyń myqynynan kózin ala bergen qasymdaǵy kisi.
–Myqty sýretshi salypty – dedim, sýrettiń Ýálıhanov beınesinen aınymaı túskenine tańdaı qaǵyp.
–Óıtip tapqan aqshasy – aram – dedi álgi kisi. Men esimdi jıyp alǵandaı boldym. Shynymen, Shoqan qaıdaǵy qyz-qyrqynnyń belinde ketetin adam emes qoı.
Shoqanǵa týǵan kún endi onyń babasy Abylaı hannyń da basyna túsipti. Qazaqtyń basyn qosqan han Abylaı qaıdaǵy bireýdiń balaǵynda júr. Budan artyq qorlyq bola ma? Sóz ben oıdy kúzeıtin zań bar. Al uly tulǵalardy qorlaǵan sýretshi men ony tánine tańbalaǵan bozókpelerdi tezge salatyn zań joq pa?!
Kókirektegi kók tý
![auto_27412_18_10_12_12_16_51](/uploads/images/20240128165056824.jpg)
Kók týdyń ár qazaqtyń kókireginde júretin qasıetti uǵym ekeni anyq. «Talasqa tússe jan men tý, – kók týdyń jelbiregenin» aıbyn sanaıtyn domalaq jerdiń betindegi 5 mıllıon qazaq eldi saǵynǵanda álgi boqmuryn stýdenttiń tyrtıǵan keýdesin súıe me?!
Kókirektegi kók týdyń keýdege túskeni obal-aq! Átteń, qasıetke túkirý qashan tıylar eken!?
Jaras SHÓKE